![]() ![]() | |
Nom original | (en) Joseph Carl Robnett Licklider ![]() |
---|---|
Biografia | |
Naixement | 11 març 1915 ![]() Saint Louis (Missouri) ![]() |
Mort | 26 juny 1990 ![]() Arlington (Massachusetts) ![]() |
Causa de mort | asma ![]() |
Formació | Universitat de Rochester - Philosophiæ doctor (–2024) Universitat Washington a Saint Louis ![]() |
Activitat | |
Camp de treball | Ciències de la computació ![]() |
Ocupació | informàtic, psicòleg, investigador d'intel·ligència artificial ![]() |
Ocupador | Institut de Tecnologia de Massachusetts ![]() |
Membre de | |
Obra | |
Estudiant doctoral | Jerome I. Elkind ![]() |
Localització dels arxius | |
Fills | Tracy R. Licklider ![]() |
Premis
| |
![]() ![]() |
Joseph Carl Robnett Licklider (11 de març de 1915 - 26 de juny de 1990), conegut com a J.C.R o "Lick", va ser un informàtic considerat una de les figures més importants en la ciència computacional i en la història de la informàtica. Va ser un dels primers que va preveure la computació interactiva moderna i la seva aplicació a tota classe d'activitats. Pioner d'Internet, amb una visió futurible d'una xarxa d'ordinadors mundials molt abans que fos dissenyada. Per fer-ho possible va obtenir fons que van conduir en gran part, a l'actual interfície gràfica d'usuari, i ARPANET, l'antecessor directe d'Internet.
Ha sigut anomenat com el "Johnny Applessed de la computació", per haver contribuït en les primeres aportacions de la informàtica en l'era digital. Robert Taylor, fundador del Laboratori de Ciència Informàtica de Xeroc Parc i del Centre d'Investigació de Sistemes de Digital Equipment Corporation, va senyalar que "la major part dels avenços significatius en tecnologia informàtica -incloent el treball que va fer el grup Xerox PARC- eren simplement extrapolacions de la visió de Lick. No eren realment les seves noves visions. Ell era realment el predecessor de tot això".[1]
Aquesta cita de la seva biografia completa, The Dream Machine, dona una certa sensació del seu impacte:
« | Més d'una dècada passarà abans de la sortida dels ordinadors personals dels garatges de Silicon Valley, i trenta anys després l'explosió d'Internet als anys 90. La paraula computadora encara tenia un to sinistre, donant una imatge de dispositiu enorme, intimidant, ocult en un soterrani amb aire condicionat, processant sense treva les targetes perforades de llargues instruccions. Tanmateix, assegut en una oficina indescriptible de McNAMARA al Pentàgon, un lloc tranquil... civil, està planejant la revolució que canviarà per sempre la manera en què es perceben les computadores. D'alguna manera, l'ocupant d'aquesta oficina, ha vist un futur en el qual les computadores ajudaran a les persones, en comptes de forçar-les a una conformitat. Ell està convençut que les computadores no només són màquines per calcular: són eines que serviran com nous mitjans d'expressió, inspiració a la creativitat i entrades un món extens on la informació està en línia. | » |